rdfs:comment
| - Jī (姬) merupakan salah satu dari delapan marga kuno Tionghoa sejak zaman kuno Tiongkok yang merujuk kepada Dinasti Xia sampai kurun Dinasti Zhou. Ji juga merupakan marga negara Dinasti Zhou. Sejumlah tiga puluh sembilan anggota dari keluarga tersebut bertakhta di Tiongkok pada masa ini dan yang lainnya bertakhta sebagai bangsawan setempat. (in)
- 姬(き)は、中国の姓の一つである。姬と姫とは本来別文字である。日本語では姬を姫に流用する慣習となっている。 (ja)
- Ji (姬) (spreek uit als [djie]) is een Chinese familienaam die zijn oorsprong vindt bij de Gele Keizer. Deze achternaam staat op de 297e plaats van de Baijiaxing. Het is een van de oudste Chinese familienamen en staat in de acht grote familienamen van de Chinese oudheid. De familienaam is begonnen door zijn naamgever, Huangdi die deze familienaam aannam. Ji was de familienaam van de monarchie van de Zhou-dynastie. Naderhand hebben vele mensen met de familienaam Ji hun familienaam veranderd in Zhou, en .
* Vietnamees: Cơ
* Koreaans: - (nl)
- 姬姓是中国漢族上古八大姓之一,周朝的国姓,同时是中国春秋战国时期的吴国、鲁国、燕国、卫国、晋国、郑国、魏国、韩国等诸侯国国君的姓。 《国语·晋语》载:昔少典,取于有蟜氏,生黄帝,黄帝以姬水成,成而异德,故黄帝为姬。《史记·三代世表》记载:尧立后稷以为大农,姓之曰姬氏。后稷承继姬姓,是周朝的始祖,周初周天子姬发大封诸侯时,姬姓国有53个。 這些姬姓國的後代多以國名、封邑名、祖父名、號為姓氏。現今姬姓人口不多,只有大約五十多萬,僅佔全國人口總數的千分之三。它在中國大陆和台灣都沒有列入百家姓前一百位。 (zh)
- Jī (姬) was the ancestral name of the Zhou dynasty which ruled China between the 11th and 3rd centuries BC. Thirty-nine members of the family ruled China during this period while many others ruled as local lords, lords who eventually gained great autonomy during the Spring and Autumn and Warring States periods. Ji is a relatively uncommon surname in modern China, largely because its bearers often adopted the names of their states and fiefs as new surnames. It is sometimes listed as one of the Eight Great Surnames of Chinese Antiquity, replacing when present. (en)
- Цзі 姬 Jī — царське прізвище династії Чжоу (1046–256 до н. е.) у стародавнім Китаї. Надаючи наділи землі родичам, перші вани Чжоу встановили їх володарями нових територій (див. Лен (феод)). Із часом деякі з цих геополітичниї утворень отримали автономний статус, деякі були завойовані. Родинні стосунки слабішали, але їх існування глибоко відбилося на філософії періоду Чжоу: так, поняття «ритуал» лі 禮 та «синівська шанобливість» сяо 孝, яким приділялося багато уваги за часів Конфуція та пізніше, мали важливе значення у підтримці родинної ієрархії та нормалізації стосунків між родичами Цзі як на персональному, так і на політичному рівнях. (uk)
|